Симболи Општине Владичин Хан
Основни (мали) грб
![Увећај img](/Opstine3/uploads/noviProjekti/Konkursi/2024/April/Mali_grb.png)
Блазон Основног (малог) грба - хералдички опис
Сребрно, стуб и таласаста летва плаво, преко свега митра на архијерејском жезлу и архијерејском штапу (патерица) у салтиру укрштеним златно.
Образложење Основног (малог) грба
Поље штита је у белој боји на којем се налази вертикална плава пруга и две таласасте тање пруге с обеју њених страна, градећи тако крстолику форму. Преко ове крстолике форме по дијагоналама штита укрштени су архијерејско жезло и штап (патерица), а преко њих налази се владичанска митра надвишена часним крстем са четири оцила. Све три инсигније су од злата.
Вертиклан плава пруга означава Јужну Мораву, а две мање таласасте пруге, њене притоке Врлу и Калиманку. Ова крстолика форма одговара стварном просторном облику ушћа двеју река у Јужну Мораву, тј симболизује просторну свеукупност општине - њене леве и десне обале као и њено средиште. У духовном смислу плави крст на штиту симбол је православне вере. Владичанске инсигније указују на Владику Пајсија по којем општина носи име, а који је значајна фигуру у настанку и развоју овог насеља.
Средњи грб
![Увећај img](/Opstine3/uploads/noviProjekti/Konkursi/2024/April/Srednji_grb.png)
Блазон Средњег грба - хералдички опис
Над штитом (горе описаном), бедемска круна без мерлона златна, око штита венац од грана цера јесењег и букве пролећне, са плодовима природно, испод штита лента са натписом Владичин Хан.
Образложење Средњег грба
Средњи грб чине штит (горе описан), бедемска круна, венац и лента. Бедемска круна је златна и без мерлона што графички по нормама територијалне хералдике Србије одговара општинама од 10.000 до 25.000 становника. Венац чине гране цера и букве. Владичин Хан спада у врх листе најшумовитијих општина Србије па ове две врсте дрвета, као најзаступљеније на подручју општине заслужно чине венац грба. Гране цера и букве симболишу претежно брдско-планински терен општине и чисту природу, али и традицију и светосавља (цер који је приказан у јесењим бојама лишћа указује на Бадњак). Испод штита налази се бела лента са натписом Владичин Хан.
Велики грб
![Увећај img](/Opstine3/uploads/noviProjekti/Konkursi/2024/April/Veliki_grb.png)
Блазон Великог грба - хералдички опис
Над штитом бедемска круна (горе описаним), десно Св.кнез Лазар који спољашњом руком држи модел храма Св.кнеза Лазара у Владичином Хану, а унутрашњом стег Републике Србије, лево Владика Пајсије који спољашњом руком држи модел хана, а унутрашњом стег Владичиног Хана, стојећи на узвишењима Грделиче клисуре, иза штита планина Кукавица, испод штита лента са натписом 1207 - Владичин Хан - 1878.
Образложење Великог грба
Велики грб чине штит, бедемска круна (горе описани), чувари, постамент и лента. На левој страни посматрача тј. на десној хералдичкој страни налази се стојећа фигура Светог кнеза Лазара обученог у владарску одору са круном, у иконичном визанстијском стилу. Кнез Лазар у својој десној руци држи модел храма Св.Кнеза Лазара из Владичиног Хана, а својом левом руком држи копље за заставом Републике Србије. Видован је градска слава општине Владичин Хан, па је по том основу Св.Кнез Лазар изабран за једног од чувара грба. Црква посвећена њему доминира над градом те је као значајан архитектонски објекат садржана и у грбу. На супротној страни налази се фигура Владике Пајсија у монашкој одећи са панакамилавком на глави, који у својој левој руци држи идеализовани модел хана – грађеног објекта, угоститељске функције, у балканском стилу, намењеног смештају путника и каравана у прошлости, док својом десном руком држи копље са крстом на врху и заставом општине. Владика Пајсије изабран је за чувара грба, као значајна личност за оснивање и развој насеља. Св.кнез Лазар и Владика Пајсије стоје на постаменту који се састоји од два стеновита узвишења покривена вегетацијом која симболишу Грделичку клисуру, између који се налази стилизована река Морава, а иза њих и штита планина Кукавица. Лента са натписом 1207 – Владичин Хан – 1878 налази се подно постамента и својим крајевима обмотава стеновита узвишења. Година 1207. представља годину када територија општине Владичин Хан улази у стални састав средњевековне српске државе под династијом Немањића, а година 1878. представља годину када територија општине Владичин Хан улази у састав модерне српске државе.
Застава општине
![Увећај img](/Opstine3/uploads/noviProjekti/Konkursi/2024/April/Steg.png)
Блазон Стега (заставе)- хералдички опис
Сребрно, стуб и таласаста летва плаво, преко свега митра надвишена часним крстом с четири оцила, на архијерејском жезлу и архијерејском штапу (патерица) у салтиру укрштеним златно.
Образложење Стега (заставе)
Стег (застава) Владичиног Хана, квадратне је форме (1:1) што је у складу са хералдичким стандардима и боље одговара композицији малог грба (него правоугаона форма). Стег представља дословно поновљен садржај штита прилагођен квадратном оквиру.
Аутор идејних решења Симбола Општине Владичин Хан:дипл.инж.архитектуре и дипл.теолог Немања Милосављевић.
Одлука о изгледу и употреби Симбола Општине Владичин Хан
Прилози уз одлуку о Симболима Општине Владичин Хан